Tema 30 - Histologia animal i vegetal
-
Upload
juanjo-martin-cabrera -
Category
Documents
-
view
155 -
download
9
description
Transcript of Tema 30 - Histologia animal i vegetal
![Page 1: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/1.jpg)
Tema 30Nivells d’organització dels éssers
vius. La diferenciació cel·lular. Teixits animals i vegetals.
![Page 2: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/2.jpg)
1. Els nivells d’organització dels éssers vius•Nivells molecular, macromolecular i subcel·lular.•Nivell cel·lular. Cèl·lula procariota i cèl·lula eucariota.•Nivell pluricel·lular: teixits, òrgans, aparells i sistemes.• Població. Comunitat. Ecosistema.
2. La diferenciació cel·lular• Formació de patrons. Activació i desactivació de gens: gens mestres.•Transformacions homeòtiques. Mutacions: anntenapedia i ultrabithorax•Mecanismes de diferenciació cel·lular: segregació de factors citoplasmàtics, comunicació cel·lular, cascada reguladora.•Genètica del desenvolupament. Homeodominis. Gens Hox: pax-6.
3. Teixits animals.•Teixit epitelial: característiques. Epiteli de revestiment: classificació en funció del nombre de capes i de la forma de la cèl·lula. Funcions. Localització. Epiteli glandular: origen, tipus (exocrines i endocrines), modalitats de secreció (apocrina, holocrina, merocrina)•Teixits connectius: característiques i origen. Composició: substància intercel·lular, fibres (col·lagen, reticulina, elastina) i matriu. Classificació: conjuntiu (lax, dens, elàstic i reticular), adipós, cartilaginós (hialí, fibrós, elàstic), ossi (compacte, esponjós) i hematopoètic.•Teixit muscular: característiques i propietats. El sarcòmer. Classificació (estriat, llis, cardíac). Localització.•Teixit nerviós: característiques i propietats. Estructura de la neurona. Nervis mielínics i amielínics. Cèl·lules de la glia: oligodendròcits, astròcits, micròcits, cèl·lules ependimàries.
![Page 3: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/3.jpg)
4. Teixits vegetals•Teixit meristemàtics: estructura, funció i localització (primari, secundari).•Teixit parenquimàtic: estructura, funció i localització. Tipus: clorofíl·lic, de reserva, aqüífer, aerífer.•Teixits de protecció. Teixit epidèrmic: estructura, funció i localització. Estomes. Tricomes. Teixit suberós: lenticel·les. Teixit glandular: cèl·lules epidèrmiques, bosses lisigèniques, conductes secretors, tubs laticífers.•Teixits de sosteniment: estructura, funció i localització. Col·lènquima: angular, laminar, lacunar. Esclerènquima: fibres, cèl·lules pètries.•Teixits conductors: estructura, funció i localització. Xilema. Floema.
![Page 4: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/4.jpg)
Nivells d’organització dels éssers vius
Nivell molecular
Nivell macromolecul
ar
Nivell subcel·lular
Nivell cel·lular.
Nivell pluricel·lular
Nivell de població
Nivell de comunitat
Nivell d’ecosistema
BIOSFERA
![Page 5: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/5.jpg)
La diferenciació cel·lular
![Page 6: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/6.jpg)
![Page 7: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/7.jpg)
Activació i desactivació de gens
A mesura que una cèl·lula es diferencia i
s’especialitza en una funció determinada,
canvia la seva estructura, amb freqüència canvia la seva forma i, de manera invariable, també canvia
el contingut de substàncies en el seu interior. Tots aquests
processos de canvi estan governats per l’acció de
molècules clau, principalment proteïnes i
molècules d’ARNm específiques.
![Page 8: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/8.jpg)
Mecanismes de diferenciació cel·lular
Segregació de factors citoplasmàtics.
Per mitjà d’aquest procés, factors cel·lulars com proteïnes o molècules d’ARNm, presents
en la cèl·lula mare, es distribueixen en forma desigual
entre les cèl·lules filles en el moment de la divisió cel·lular. Aquests factors poden regular la transcripció, la traducció, la
senyalització o altres processos cel·lulars en una de les cèl·lules
filles d’una manera molt distintiva i determinar així una destinació cel·lular diferent per
a cèl·lules germanes segons hagin rebut o no aquests
factors de la cèl·lula mare.
![Page 9: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/9.jpg)
Mecanismes de diferenciació cel·lular
Comunicació cel·lular. Una sèrie de divisions
cel·lulars pot produir un conjunt de cèl·lules
idèntiques que, per rebre diferent estimulació
provinent del seu entorn, es diferencien i adquireixen
propietats distintes. L’entorn d’algunes de les
cèl·lules filles pot ser diferent, per exemple, per
tenir diferents cèl·lules veïnes. Algunes de les cèl·lules, en principi
idèntiques, reben diferents senyals de l’exterior que provoquen l’activació o la inactivació d’un regulador
mestre específic.
![Page 10: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/10.jpg)
Quan aquests senyals s’uneixen als seus receptors de membrana específics, es produeix una cascada
d’esdeveniments que alteren l’expressió dels gens en el nucli d’aquesta cèl·lula.
Mecanismes de diferenciació cel·lular
![Page 11: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/11.jpg)
Gens homeòtics
![Page 12: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/12.jpg)
Antennapedia Ultrabithorax
![Page 13: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/13.jpg)
Genètica del desenvolupament
Els estudis de desenvolupament comparat mostren que els gens que controlen el desenvolupament són molt semblants en diferents
organismes. L’organització jeràrquica dels programes genètics de desenvolupament suggereix que mutacions puntuals poden conduir a
reordenaments profunds del pla anatòmic d’un organisme. És suficient que muti un gen regulador mestre a la part alta de la
jerarquia perquè una multitud de gens subalterns modifiqui la seva acció.
![Page 14: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/14.jpg)
![Page 15: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/15.jpg)
![Page 16: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/16.jpg)
Epitelis de revestimentLes cèl·lules formen una capa continua que recobreix una superfície
interna o externa.Les cèl·lules estan unides entre sí per una fina capa de substància
intercel·lular.Cada cèl·lula té una vora lliure i sovint altament especialitzada.
La cara oposada descansa sobre una membrana basal derivada del teixit conjuntiu subjacent.
No hi ha vasos sanguinis.Està exposat a agressions físiques i infeccions i actua com a capa
protectora.Les cèl·lules mortes es reemplacen per altres noves, i per això les mitosis
són abundants.Tots els productes de les activitats vitals del cos passen per l’epiteli.
Alguns epitelis s’especialitzen en la recepció d'estímuls.
Teixits animals
Teixit epitelial
![Page 17: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/17.jpg)
![Page 18: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/18.jpg)
Epitelis glandularsUna glàndula és un òrgan enterament constituït per cèl·lules secretores
especialitzades. Les glàndules exocrines romanen unides a l’epiteli superficial per
conductes, a través dels quals descarreguen les seves secrecions. Pel contrari, les glàndules endocrines no tenen conductes i perden, per tant, la seva connexió epitelial. Aquestes glàndules, sense conductes, estan
molt vascularitzades i descarreguen els seus productes en vasos sanguinis.
![Page 19: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/19.jpg)
![Page 20: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/20.jpg)
Glàndula serosa: esòfag
Glàndula mucosa: pàncrees
![Page 21: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/21.jpg)
En un estat molt inicial del desenvolupament, les cèl·lules mesenquimàtiques estrellades es desprenen del mesoderma, i es
distribueixen per les tres capes de l’embrió. El teixit connectiu sorgeix d’aquestes cèl·lules mesenquimàtiques disperses, per tant, es troba
localitzat en tot l’embrió. Algunes d’aquestes cèl·lules romanen en estat indiferenciat en el teixit adult.
El teixit connectiu està format per cèl·lules, substància fonamental o matriu i fibres. La matriu i les fibres, que no són elements vius de la cèl·lula, són predominants, i formen el suport material del cos. Com
indica el seu nom, el teixit connectiu actua com un sistema de connexió que uneix la resta dels teixits. El factor comú dels diversos tipus de
teixits connectius és el seu origen a partir de cèl·lules mesenquimàtiques.
Teixits connectius
![Page 22: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/22.jpg)
Substància fonamental amorfa. Es compon d’una mescla de mucopolisacàrids (àcid hialurònic, condroitinsulfat i altres substàncies no identificades). Alguns bacteris envaeixen el teixit connectiu tot segregant
l’enzim hialuronidasa, que digereix l’àcid hialurònic de la substància fonamental.
![Page 23: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/23.jpg)
Fibres. Les cèl·lules del teixit connectiu són fibroblasts que segreguen una fibra precursora cada una de les quals es condensa formant
col·lagen dintre de la cèl·lula, o be en la seva superfície. Els fibroblasts són a més els responsables de la síntesis de les fibres elàstiques i reticulars i dels components amorfs de la substància intercel·lular.
Golgi
Reticleendoplasmàtic
Membrana
Citoplasma
Nuclèol
![Page 24: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/24.jpg)
Col·lagen Elastina Reticulina
![Page 25: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/25.jpg)
Matriu. La matriu del cartílag es compon de tres substàncies:
- Condromucoide: una glicoproteïna- Condroitinsulfat: fortament basòfil
- Albumoide: en quantitat variable, augmenta amb l’edat
La matriu de l’os consta de- un component mineral, hidroxilapatita (3Ca3(PO4)2.Ca(OH)2, en
un 65%)- un component orgànic, l’osseïna, similar al col·lagen i que per
cocció dóna gelatina.
La dentina està formada per un 70% de matèria mineral i és similar a l’os però més dura. Està formada per odontoblasts; aquestes cèl·lules
expulsen fines prolongacions que queden en els canals de dentina.
![Page 26: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/26.jpg)
![Page 27: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/27.jpg)
LaxSubstància fonamental de
consistència gelatinosa i una xarxa laxa de fibres (teixit
connectiu subcutani).
Teixit conjuntiu
DensPredomini de fibres, dispostes
de manera regular (tendó, lligament, lligament elàstic) o
irregular (dermis)
![Page 28: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/28.jpg)
ElàsticRic en fibres d’elastina. Es troba al voltant dels vasos sanguinis,
latràquea i els bronquis.
Teixit conjuntiu
ReticularRic en fibres de reticulina
finament ramificades, suportant les cèl·lules parenquimàtiques
viscerals
![Page 29: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/29.jpg)
Teixit adipós
MitocondriCitoplasma
Gota de greix
Golgi
Nucli
![Page 30: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/30.jpg)
Hialí: matriu translúcida amb fibres
de col·lagen molt fines (cartílag de la
tràquea)
Fibrós: fibres de col·lagen denses
immerses en la matriu (disc intervertebral)
Elàstic: fibres elàstiques immerses
en la matriu (oïda externa, epiglotis)
Teixit cartilaginós
Molt especialitzat, amb funció de suport esquelètic. Les cèl·lules s’anomenen condròcits. Poden trobar-se aïllades o agrupades i estan envoltades d’una substància intercel·lular, la matriu, molt abundant i
que presenta nombroses fibres
![Page 31: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/31.jpg)
Compacte (o dens)Format per sistemes de Havers
(diàfisi dels ossos llargs)
EsponjósTrabècules entre la medul·la de l’os, amb cavitats (epífisis dels ossos llargs i interior dels ossos
plans)
Teixit ossi
També de funció esquelètica. S’origina a partir del teixit cartilaginós per calcificació
de la matriu intercel·lular, tot i que continua mantenint una part orgànica de fibres de col·lagen. Les cèl·lules que el formen són els
osteòcits i se situen en unes cavitats, les llacunes òssies, disposades al voltant d’uns canals que els porten els nutrients necessaris per
mantenir les seves funcions vitals.
![Page 32: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/32.jpg)
El teixit muscular és un derivat mesodèrmic i està especialitzat en la contracció. Es compon d’unitats allargades, les fibres musculars,
tancades per un entramat de teixit connectiu vascular que també li proporciona subjecció a l’esquelet o a la pell.
Es poden distingir tres tipus diferents de fibra muscular, cadascuna adaptada per executar una classe distinta de contracció. El múscul esquelètic es contrau ràpidament durant la locomoció; el múscul llis de la paret del tracte digestiu té contraccions rítmiques lentes, del
moviment peristàltic; mentre que el múscul del cor continua bategant rítmicament durant tota la vida, de manera intermèdia
entre l’esquelètic i el múscul llis.
Teixit muscular
![Page 33: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/33.jpg)
Teixit muscular llis
Nucli
NuclèolMiofibril·la
Zones decondensació
Membrana basal
Sarcolema
Conssarcoplasmàtics
![Page 34: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/34.jpg)
Sarcolema
Sistema T
Reticlesarcoplàsmic
Membrana
Mitocondri
Cisternesterminals
I
A
Z
Triada
Miofibrilles
Teixit muscular estriat
![Page 35: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/35.jpg)
![Page 36: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/36.jpg)
Teixit muscular cardíac
![Page 37: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/37.jpg)
La unitat del teixit nerviós és la cèl·lula nerviosa o neurona, que té un citoplasma altament especialitzat per a la irritabilitat i la conductivitat.
Les neurones proporcionen la comunicació entre els receptors i els efectors. Són cèl·lules molt ramificades, de cos estrellat, de grandària i forma diferents, però totes posseeixen un cos cel·lular anomenat soma, del que sorgeixen dos tipus de ramificacions: les dendrites, més curtes i molt ramificades, i l’àxon o cilindreix, més llarg i només ramificat al seu
extrem final. Als llargs àxons i a les dendrites se’ls anomena fibres nervioses.
Teixit nerviós
![Page 38: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/38.jpg)
![Page 39: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/39.jpg)
Les cèl·lules nervioses estan associades amb altre
tipus important de cèl·lules, les cèl·lules de Schwann. Aquestes es
disposen al llarg de tota la fibra nerviosa. Els forats
entre les successives cèl·lules són els nodus de Ranvier que es veuen en
les fibres nervioses mielinitzades. No hi ha nodus en les fibres no
mielinitzades, i els nervis difereixen també en el
número de fibres tancades per una cèl·lula de
Schwann.
![Page 40: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/40.jpg)
En els nervis no mielinitzats les cèl·lules de Schwann poden tancar fins a 9 fibres nervioses, mentre que en els nervis
mielinitzats cada cèl·lula de Schwann envolta a una sola fibra. Les circumvolucions elaborades per les cèl·lules de Schwann
al voltant de les fibres mielinitzades només poden ser apreciades al microscopi electrònic
Fibra no mielinitzada Fibra mielinitzada
![Page 41: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/41.jpg)
Astròcit
Astròcit
Capil·lar
Glicogen
Gliofilaments
Astròcit-capil·lar
Astròcit-astròcit
Astròcit-sinapsis
![Page 42: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/42.jpg)
Cèl·lules ependimàries
Cilis
Astròcits i ependimòcits
Bandesd’unió
Corpusclesbasals
![Page 43: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/43.jpg)
Microglia
![Page 44: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/44.jpg)
És tracta d’un teixit embrionari que persisteix en la planta tota la vida i és responsable del seu creixement i desenvolupament. És constituït per cèl·lules vives, relativament petites, amb nuclis grans, sense vacúols i amb una paret cel·lular
primària fina, que no n’impedeix el creixement ni la divisió posterior.
Habitualment són isodiamètriques.
Teixit meristemàtic
Teixits vegetals
![Page 45: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/45.jpg)
• Meristemes primaris o apicals.
Es troben als àpexs de les arrels, protegits per les còfies, i als
vèrtexs de les tiges, a l’interior de les gemmes. També poden trobar-se intercalats en els entrenusos (a les Gramínies). A partir d’aquests
meristemes es produeix el creixement en longitud de les
plantes.
![Page 46: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/46.jpg)
Meristemes secundaris o laterals.Formen unes capes concèntriques al llarg de les tiges i de les arrels. Són
formats de cèl·lules planes. N’hi ha dos tipus, anomenats càmbium i fel·logen. El càmbium origina, cap a l'interior, els vasos llenyosos i, cap a
l’exterior, els tubs liberians. El fel·logen dóna lloc, cap a l'interior, al parènquima cortical i, cap a l'exterior, al súber. Per tant, fan créixer en
gruix la planta.
![Page 47: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/47.jpg)
Format per cèl·lules que representen el menor grau de diferenciació. Són relativament poc especialitzades i formen el teixit fonamental de la planta, trobant-se a la medul·la i
còrtex de tiges i arrels, al mesòfil de la fulla, en la polpa dels fruits
carnosos, a l’endosperma de les llavors, etc. Filogenèticament es
considera el precursor de la resta de teixits diferenciats i en ell tenen lloc les activitats essencials de la planta.
Degut al seu baix nivell de diferenciació les seves cèl·lules són
molt plàstiques, tenint la capacitat de reiniciar l’activitat meristemàtica en
determinades condicions. És constituït per cèl·lules vives, de
forma variable, amb grans vacúols i una paret cel·lular no molt potent.
Com que són isodiamètriques suporten bé la tensió a la que estan sotmeses. Normalment deixen pocs
espais intercel·lulars.
Teixit parenquimàtic
![Page 48: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/48.jpg)
Parènquima clorofíl·lic.Es troba al mesòfil de les fulles i a les tiges verdes. Les cèl·lules tenen
cloroplasts abundants, en els quals es realitza la fotosíntesi. Es distingeixen el parènquima clorofíl·lic em palissada, situat a l’anvers de
les fulles i constituït per cèl·lules allargades i molt atapeïdes, i el parènquima clorofíl·lic lacunar, propi de l'interior i del revers de les fulles
i que es caracteritza perquè les cèl·lules, entre elles, deixen espais (meats).
![Page 49: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/49.jpg)
Parènquima de reserva.Es troba a l'interior dels òrgans.
Les cèl·lules, que tenen leucoplasts i vacúols de reserva
abundants, son arrodonides i deixen meats entre elles. Les
substàncies que emmagatzemen són grans de midó, cristall de proteïna o gotes lipídiques.
![Page 50: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/50.jpg)
Parènquima aqüífer. Es troba a les plantes xeròfiles, com, per exemple, les cactàcies. Les cèl·lules són
grosses, de parets poc gruixudes i solen presentar un únic vacúol ple d’aigua i que ocupa tota la cèl·lula.
![Page 51: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/51.jpg)
Parènquima aerífer. Es troba a les plantes aquàtiques. Entre les cèl·lules hi ha molts meats en els quals
s’emmagatzema l’aire.
![Page 52: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/52.jpg)
Teixit epidèrmicLa seva funció és protegir la part
aèria de la planta de la dessecació i permetre l’absorció
d’aigua i de sals minerals a través de la part subterrània.
Està format per una única capa de cèl·lules vives. Es troba a les fulles i a les tiges i arrels joves.
Les seves cèl·lules son aplanades, estan perfectament
unides entre elles i no tenen cloroplasts, per la qual cosa són
incolores.
Epidermis de ceba
Teixits de recobriment
![Page 53: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/53.jpg)
En alguns fruits (per exemple, el raïm, la pruna, etc.), aquestes cèl·lules segreguen substancies cèries que impedeixen la pèrdua d’aigua. En
plantes de climes àrids, les membranes de les cèl·lules epidèrmiques són recobertes de cutina, que arriba a formar una capa anomenada cutícula. Aquesta substancia és impermeable i n’impedeix la pèrdua d’aigua, cosa
que suposa un gran avantatge contra la dessecació, però també impedeix el pas del CO2, i de l’O2, necessaris per a la fotosíntesi i el
catabolisme cel·lular.
![Page 54: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/54.jpg)
Per contrarestar això, hi ha unes estructures, anomenades estomes, que tenen la capacitat d’obrir-se i tancar-se i regular així l’intercanvi de
gasos. El tipus d’estoma més comú consta de dues cèl·lules arronyonades, amb cloroplasts i nucli, anomenades cèl·lules oclusives,
que deixen un orifici entre elles, l’ostíol, que comunica amb l’anomenada cambra subestomàtica. Les cèl·lules oclusives, en la fotosíntesi, se
separen, permeten el pas de gasos i s’inflen.
![Page 55: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/55.jpg)
Estoma de gramínia
Estoma de fonoll
![Page 56: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/56.jpg)
Cortaderia
Romaní
Alzina
D’altres estructures epidèrmiques són els pèls o tricomes. Poden ser unicel·lulars o pluricel·lulars. A les fulles i tiges hi tenen funció protectora contra la dessecació o
contra els animals herbívors, i a les arrels tenen funció absorbent.
![Page 57: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/57.jpg)
Teixit suberòsLa funció del súber és protegir la planta contra la pèrdua d’aigua i
contra les temperatures extremes. Format per diverses capes superposades de cèl·lules mortes, es troba a les tiges i a les arrels de certa edat. La «pell» de la patata, per exemple, és teixit suberós. Les
cèl·lules mortes son plenes d’aire i les membranes contenen suberina, que és una substancia impermeable. Per permetre el pas de l’aire hi ha uns orificis anomenats lenticel·les. El suro és teixit suberós. En alguns
arbres, com l’alzina surera, el súber arriba a tenir un gran gruix.
![Page 58: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/58.jpg)
Teixit glandularLa funció del teixit glandular és la secreció de substancies. Es constituït
per una sèrie de cèl·lules que emmagatzemen una gran quantitat de substancies de secreció i les aboquen a uns espais alveolars o tubulars
de l’interior de la planta.
Cèl·lules epidèrmiques. Són a
l'epidermis i, a vegades, es troben modificades
en forma de pèls.
Bosses lisigèniques. Procedeixen d’un
conjunt de diverses cèl·lules secretores,
desprès de la lisi de les seves membranes per digestió enzimàtica.
Conductes secretors. Son tubs en els quals
aboquen les substàncies diverses cèl·lules
secretores.
Tubs laticífers. Son tubs que contenen un líquid lletós, constituït
per aigua, gomes, resines i midó, principalment,
anomenat làtex.
![Page 59: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/59.jpg)
Teixit colenquimàticÉs un tipus de teixit vegetal simple, format per un únic tipus de cèl·lules
prismàtiques amb un alt grau d’extensibilitat, ja que no estan lignificades, sino impregnades de pectina. Generalment aquesta
substancia ocupa els angles deixats entre les cèl·lules o recobreix la membrana cel·lular donant-li major espessor. El protoplasma de les
cèl·lules del col·lènquima persisteix i s’enriqueix amb substancies de reserva (taní).. Poden tenir cloroplasts en ocasions i fins i tot realitzar la
fotosíntesi.La funció del teixit col·lenquimàtic és mantenir dreçats i flexibles les tiges joves i els pecíols de les fulles. Es troba sota el teixit epidèrmic i
permet mantenir la forma de les parts toves de la planta.
Teixits de sosteniment
![Page 60: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/60.jpg)
Col·lènquima angular: el més
comú. Els engruiximents es
troben en els angles on conflueixen
diverses cèl·lules.
Col·lènquima laminar:
l’engruiximent és més fort sobre les partes tangencials
que sobre les radials. Normalment es
col·loca sota l’epidermis.
Col·lènquima lacunar:
l’engruiximent es presenta al voltant
dels espais intercel·lulars.
![Page 61: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/61.jpg)
Teixit esclerenquemàticFormat de cèl·lules amb parets molt
gruixudes, normalment dures i lignificades. Tenen paret cel·lular secundària i quan són adultes no
tenen protoplasma viu. La funció del teixit esclerenquimàtic és constituir òrgans protectors (per exemple, el pinyol del préssec) i donar suport mecànic als òrgans adults que ja
han deixat de créixer.
![Page 62: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/62.jpg)
Fibres esclerenquimàtiquesMés llargues que amples,
d’extrems punxeguts i llum cel·lular molt estreta. Presents
en arrels, tiges i fruits, associades amb diferents teixits. Poden donar suport i elasticitat a
la planta, (lli, cànem, etc. )
Esclereides o cèl·lules pètriesMolt lignificades i de forma
normalment polièdrica, poden presentar-se aïllades o en grups. Es troben al còrtex i medul·la de tija, pecíol i arrels, al mesòfil de
la fulla, la polpa dels fruits carnosos, la coberta de la llavor,
etc.
![Page 63: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/63.jpg)
XilemaRepresenta el principal teixit
transportador d’aigua i sals minerals (la saba bruta) de la planta, des de l’arrel a
la tija i a les fulles.Es tracta d’un teixit complex, format per
diferents tipus cel·lulars:• Traqueides. Cèl·lules mortes
allargades i de parets engruixides que són els veritables elements
conductors. Les parets es reforcen amb dipòsits de lignina.
* Fibres. Cèl·lules de l’esclerènquima que donen suport a les traqueides.
* Parènquima. Cèl·lules especialitzades en la reserva de
substàncies.El conjunt de traqueides, fibres i
cèl·lules parenquimàtiques acompanyants s’anomena lleny. La fusta es constituïda bàsicament per
aquest tipus de teixit.
Teixits conductors
![Page 64: Tema 30 - Histologia animal i vegetal](https://reader033.fdocumento.com/reader033/viewer/2022061109/5451dcffb1af9f04078b4a3f/html5/thumbnails/64.jpg)
FloemaLa funció del floema és transportar la saba elaborada (aigua, sacarosa, maltosa, etc.) des de les fulles a la resta de la planta. A l’igual que el xilema, es tracta d’un teixit complex format per vàries cèl·lules molt
diferenciades:• Elements cribosos. Són cèl·lules vives i allargades, superposades
unes darrera les altres, amb les parets intercel·lulars que presenten unes plaques perforades, per permetre el pas de la saba.
* Cèl·lules acompanyants o annexes. Cèl·lules parenquimàtiques molt especialitzades, originades de la mateixa cèl·lula mare que el tub cribós al que acompanyen i amb el que mantenen una íntima relació
fisiològica i funcional. Conserven el seu nucli* Cèl·lules parenquimàtiques. Amb funció de reserva.
* Fibres. Cèl·lules de l’esclerènquima que donen suport als tubs. Són allargades i presenten paret secundària.